ildstålet

=Ildstål= Fra Wikipedia, den frie encyklopedi Eksempler på ildstål fra [|romertid] frem til [|middelalderen].
 * Ildstål** eller **fengstål** er en [|legering] av [|jern] og [|karbon] ([|stål]) eller andre stoffer som gjør at spon som blir skrapt av overflaten vil antennes av friksjonsvarmen og danne gnister. Ildstålet erstattet [|pyritt] i tidlige [|fyrtøy], og var fram til utviklingen av kjemiske [|fosfor]- og [|kvikksølvforbindelser] forbindelser på midten av 1800-tallet den vanligste måten å framskaffe [|ild] på. Moderne ildstål, kjent som [|auermetall], brukes fortsatt i [|lightere].

Innhold

 * [|1] [|Materiale]
 * [|1.1] [|Stål]
 * [|1.2] [|Tennnstål]
 * [|2] [|Bruk]
 * [|2.1] [|Flint & stål]
 * [|2.2] [|Våpen]
 * [|2.3] [|Lightere]
 * [|3] [|Referanser]

Stål
Hovedingrediensen i ildståll er [|jern]. Ved høy temperatur vil jern brenne. Helt fra [|antikken] av har ildstål vært tilsatt karbon, slik at forbindelsen har vært et //stål//, derav navnet «ildstål». Karbonets funkson er å gjøre jernet hardere og sprøere, slik at det lettere slipper av fliser som [|selvantenner] av [|friksjonsvarmen]. Å framstille godt karbonstål var vanskelig i tidligere tider, og gode ildstål var høyt skattede eiendeler, og er vanlige i gravfunn fra vikingtid.[|[1]] For at ildstålet skal virke godt, må karboninnholdet tilsvare høykarbonstål (verktøystål) med 0,6 til 1 % karbon.[|[2]]

Tennnstål
Stifter av auermetall til [|lightere] Moderne ildstål erkalles [|tennstål] og er laget av andre legeringer med høyere brenntemperatur enn stål. Slike legeringer kalles også auermetall, etter oppdageren [|Carl Auer von Welsbeach] som først utviklet en legering av jern og opptil 20 % av metallet [|cerium].[|[3]] Andre tilsettningsstoffer som brukes i moderne ildstål for å regulere sprøhet, og derved mengden gnister som produseres, er [|jernoksider], [|lantan], [|neodymium], [|praseodymium] og [|magnesium]. Slike ildstål brukes blant annet som «ildbronse» i lightere, og produserer gnister med temperaturer helt opp til 1650 °C, mye varmere enn det som er mulig med tradisjonelle ildstål.[|[4]] //Utdypende artikkel: [|Tennstål]//

Flint & stål
Helt siden ildstålet ble funnet opp har hovedanvendelsen vært til [|fyrtøy], der den ene bestandelen var selve ildstålet og de andre en skarp egg av et enda hardere materiale, vanligvis [|flint]. Ilstålet ble «slått» (skrapt) mot flinten slik at flinten skrapte spon av ildstålet som selvantente av friksjonsvarmen. Flint & stål var i alminnelig bruk fram til det ble avløst av [|fyrstikker] på midten av 1800-tallet.[|[5]] //Utdypende artikkel: [|Fyrtøy]//

Våpen
Gnister fra fengpannen på en [|flintlås] [|Skytevåpen] drevet med [|krutt] trenger en eller annen form for antenningsmekanisme. Tidlige kruttvåpen ble avfyrt med [|lunte]. Tidlige forsøk på å lage en mekanisk form for antenning resulterte i [|hjullåsen], der gnistkilden var [|pyritt]. Med oppfinnelsen av [|snapplåsen] på 1600-tallet ble ildstål, i våpen gjerne kalt fengstål, for første gang integrert i våpenlåsen. Det var imidlertid først med [|flintlåsen] at en virkelig kombinasjon av flint og fengstål ble utformet som en effektiv tennmekanisme. Denne formen for tennmekansime ble brukt på alt fra små [|pistoler] til [|kanoner] helt til mekansimen ble avløst av [|perkusjonslås] på 1830- og 40-tallet, der ildkilden var [|knallkvikksølv].[|[6]] //Utdypende artikkel: [|Flintlås]//

Lightere
Gnisten fra «flinten» (auermetall) tenner en [|Zippo]-lighter De første lighterne var laget av modifiserte flintlåspistoler, men med oppfinnelsen av auermetall på begynnelsen av 1900-tallet ble konvensjonelle lightere mulig. I slike lightere blir gnisten produsert av en liten stift av auermetall (ofte feilaktig omtalt som «flint») som blir skraptmot et herdet tennhjul av stål.[|[7]] I utgangspunktet antente gnisten en veke med [|nafta], men er i dag gjerne drevet med [|butan], selv om tradisjonelle lightere som [|Zippo]-lightere fortsatt bruker nafta.[|[8]] //Utdypende artikkel: [|Lighter]//

Referanser

 * 1) **[|^]** Henderson], Vittorio Cacciandra, Alessandro Cesati ; [translation, David ( 1996 ). // Fire steels //. U. Allemandi, Torino. [|ISBN 978-8842206873].
 * 2) **[|^]** [|Materials and Heat Treatment for Fire Strikers]. //Blacksmithing at French Creek Valley Forge//. Pete & Sheran's French Creek Valley Activities (2012). Besøkt 23. april 2013.
 * 3) **[|^]** [|Erfindungen rund um die Gasbeleuchtung]
 * 4) **[|^]** [|Cerium flint rod product description]
 * 5) **[|^]** Findlay, A. ( 1920 ). // Chemistry in the Service of Man //, s. 28. Longmans, Green & Co., London.
 * 6) **[|^]** C. Blair (red.) ( 1983 ). // Pollard's History of firearms //, 1st American ed.. utg.. Macmillan, New York. [|ISBN 0025976303].
 * 7) **[|^]** [|Dutch Ronson Collector's Club, "History of the Ronson Lighter"]. Finepipes.com. Besøkt 21. mai 2010.
 * 8) **[|^]** [|The Early History of Zippo: The Birth of the Zippo Lighter]. Lightermall.com. Besøkt 21. mai 2010.